Ülle Madise	Teie: 07.11.2024 nr 6-4/231447/2406544	
Õiguskantsler	
Kohtu 8	
15193 TALLINN	Meie: 26.11.2024 nr F1-11/396 - 5	

	
	
Vastuskiri ettepanekule viia Tallinna Linnavolikogu 15.12.2022 määrus nr 24
„Avalikult kasutatava ehitise ehitamise ja selle rahastamise kord“ 
kooskõlla põhiseadusega		

Austatud õiguskantsler Ülle Madise 	

Tänan Teid 07.11.2024 kirjas nr 6-4/231447/2406544 Tallinna Linnavolikogu 15.12.2022 määruse nr 24 „Avalikult kasutatava ehitise ehitamise ja selle rahastamise kord“ (edaspidi määrus) kohta esitatud tähelepanekute ja ettepaneku eest.
Olete leidnud, et määruse § 18 kohase lepingu sõlmimiseks puudub seaduslik alus ja sõlmimise vajadus, kuna määruse § 18 kohase lepingu sõlmimata jätmisel ei saa linn projekteerimistingimusi ja ehitusluba andmata jätta. Seetõttu leiate, et määruse § 18 ei ole kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseaduse § 3 lõikega 1 ja § 154 lõikega 1. 
Tallinna Linnavolikogu on oma vastuses õiguskantsleri 27.11.2023 pöördumisele (20.12.2023 kiri nr F3-2/437-2) selgitanud, et määrus ei näe projekteerimistingimuste, ehitus- ja kasutusloa andmisest keeldumiseks ette teistsuguseid aluseid, kui on sätestatud seaduses, samuti ei kohusta määrus projekteerimistingimuste  või ehitusloa taotlejat sõlmima avaliku ehitise ehitamise või selle rahastamise lepingut. Tallinna Linnavolikogu eesmärk määruse § 18 kehtestamisel oli reguleerida linna ja arendajate vaheliste vabatahtlike kokkulepete sõlmimist ning ühetaolise praktika järgimist läbirääkimiste pidamisel ja linna ettepanekute esitamisel, mis on samuti arendajate huvides, on määruses reguleeritud läbirääkimiste põhimõtted ja menetluse kord. Tallinna linn ei ole soovinud omistada lepingule planeerimisseaduse (PlanS) §-s 131 nimetatud halduslepingu tähendust, mis võimaldab keelduda projekteerimistingimuste, ehitus- või kasutusloa andmisest. Määruse §-s 18 nimetatud leping sõlmitakse mitte halduslepinguna, vaid poolte läbirääkimiste tulemusena vabatahtliku kokkuleppena kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS) § 35 lõike 5 alusel. Selline võimalus säilib põhimõtteliselt ka ilma määruse § 18 regulatsioonita.
Lepingu sõlmimisest ei sõltu projekteerimistingimuste ega ehitusloa andmine ja mille täitmata jätmine ei takista ka kasutusloa andmist. Kuigi määruse § 18 kohased kokkulepped on vabatahtlikud, tuleb ka nende realiseerimiseks siiski sõlmida lepingud, milles lepitakse kokku eesmärgi saavutamiseks vajalikud poolte õigused ja kohustused, mis toetavad ühtlasi sarnase praktika kujundamist ning isikute ühetaolist kohtlemist. Sellest tulenevalt leiab linn, et vabatahtlike kokkulepete reguleerimine on oluline, kui projekteerimistingimuste või ehitusloa taotleja on nõus ja soovib vabatahtlikult kokku leppida, et taotleja panustab parema elukeskkonna loomisesse.
Vaatamata eeltoodule on linn valmis otsima lahendusi määruse § 18 sõnastuse muutmiseks selliselt, et lepingu sõlmimise eeldused oleksid määruses paremini reguleeritud ja et  linnavolikogu kui määrusandja tahe ja kokkulepete sõlmimise vabatahtlikkuse põhimõte tuleks  piisavalt selgelt määrusest välja. Linn peab oluliseks teha Teie institutsiooniga koostööd määruse § 18 ülevaatamisel ning hetkel on kaalumisel määruse muutmine järgmiselt:
1)	määruse preambulit täiendatakse viitega KOKS § 35 lõikele 5.
2)	määruse § 18 sõnastatakse alljärgnevalt:
§ 18.  Lepingu sõlmimine ja täitmine
  (1) Kui projekteerimistingimuste või ehitusloa menetluses ilmneb, et ehitamine toob kaasa vajaduse avalikku ehitist rekonstrueerida ja/või laiendada või ehitada uus avalik ehitis, võib kokkuleppel sõlmida käesoleva määruse 1. ja 2. peatükis sätestatud põhimõtteid järgides ehitise ehitamise ja/või selle rahastamise lepingu. 
  (2) Tunnistatakse kehtetuks.
  (3) Avaliku ehitise ehitamise ja/või selle rahastamise lepingu sõlmimise vajadust hindavad asutused koostöös projekteerimistingimuste või ehitusloa menetluses. Lepingu sõlmib käesoleva määruse § 6 lõikes 2 või 3 nimetatud asutus. Lepingu alusel ehitatava avaliku ehitise valduse Tallinna linnale üleandmise tingimused määrab käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud asutus.
  (4) Tunnistatakse kehtetuks.
  (5) Tunnistatakse kehtetuks.
  (6) Tunnistatakse kehtetuks.
  (7) Arendajalt avaliku ehitise ehitamise rahastamise kohustuse täitmiseks saadud summa tagastab Tallinna linn juhul, kui Tallinna linn ei ole kahe aasta jooksul lepingu alusel makstud summa saamisest Tallinna linnast olenevatel põhjustel alustanud avaliku ehitise ehitamist (sh rekonstrueerimist ja/või laiendamist).

Arvestades Tallinna Linnavolikogu töökorraldust ja ajakava kavandame määruses muudatuste tegemise 2025. aasta I kvartalis. Loodame, et määruse muudatused võimaldavad kõrvaldada määruse § 18 võimalikud erinevad tõlgendamise võimalused. Oleme tänulikud, kui Teil on soovi korral võimalik anda tagasisidet määruse muutmise ettepanekutele. Kui Teie hinnangul ei täida määruse § 18 kavandatud muudatus siiski seatud eesmärki, oleme avatud täiendavaks aruteluks.	

Lugupidamisega	

	
	
(allkirjastatud digitaalselt)	
Toomas Kruusimägi	
Linnavolikogu esimees